Migrační pakt je nepřímým přiznáním, říká Andor Šándor s ohledem na usmrcení policisty nožem islamistou v Německu
![Demonstrace po útoku v Mannheimu](https://zivotvcesku.cz/wp-content/uploads/2024/06/novy-projekt_image-680x382.jpg)
Komentář: Na následky zranění v neděli zemřel policista, kterého tento týden pobodal útočník afghánského původu s plnovousem oblečený v teplákách a bundě v centru německého Mannheimu. Pachatel 29letého policistu několikrát bodl do oblasti hlavy a při útoku zranil dalších pět lidí, a to včetně kritika islámu Michaela Stürzenbergera. Krátce před volbami do Evropského parlamentu se událost stává politickou rozbuškou. Pro ŽivotvČesku.cz okomentoval událost glosátor Andor Šándor, který zdůraznil, že nedávno schválený migrační pakt je jen přiznáním toho, že Evropa si i přes velké »řeči« nedokáže s masivní migrací, která pochází významně ze třetích zemí, poradit.
Útok na náměstí Marktplatz v centru Mannheimu se odehrál v pátek dopoledne během akce hnutí Pax Europa, které je kritické vůči islámu. Bylo zraněno pět příslušníků hnutí včetně předsedy – kritika islámu Michaela Stürzenbergera.
Videa a fotografie zveřejněné v médiích a na sociálních sítích zachycují, že policista, který později zemřel v nemocnici, se v chaotické situaci primárně nezaměřil na pachatele. Obecně řečeno »zaklekl« jiného kritika islámu. Jak se později zjistilo, jednalo se o člena Stürzenbergerova týmu.
Útok nožem měl jasně islamistický motiv – to potvrdil v pondělí na sociální platformě X německý ministr spravedlnosti Marco Buschmann. K věci dále uvedl, že vyšetřování převzal generální spolkový státní zástupce.
Der Islam gehört zu Deutschland, der Islamismus aber nicht. Es handelt sich um tödlichen Fanatismus. Mittlerweile liegen klare Hinweise für ein islamistisches Motiv der Tat in #Mannheim vor. Daher übernimmt der Generalbundesanwalt nun die Ermittlungen.
— Marco Buschmann (@MarcoBuschmann) June 3, 2024
Útok nožem provedl pětadvacetiletý neúspěšný žadatel o azyl z Afghánistánu. "Islám patří k Německu, ale islamismus nikoli. Jde o smrtící fanatismus. Mezitím se objevily jasné indicie ukazující na islamistický motiv činu v Mannheimu," napsal Buschmann na síti X.
Redakci ŽivotvČesku.cz zajímalo, zda útok, který je v Německu považován za rozbušku před volbami do Evropského parlamentu, je takzvanou »červenou kontrolkou«. Jinými slovy signálem, že Evropa musí počítat s tím, že podobné události nebudou do budoucnosti – politicky řečeno – »pouze ojedinělou událostí«, a to i s ohledem na nedávné propalestinské demonstrace napříč Evropou.
"Migrační pakt je nepřímým přiznáním toho, že neumíme dát do pořádku země, ze kterých k nám jde migrace a na kterých jsme se částečně svou zahraničněpolitickou a vojenskou aktivitou podíleli," uvedl v úvodu svého komentáře pro ŽivotvČesku.cz Andor Šándor.
"S ohledem na to, kdy je rozbít cokoliv naprosto jednoduché, ale spravit to je mnohem těžší, tak nejsme schopni zajistit ochranu hranice, a to i přes skutečnost, že Evropa na to kapacity má," doplnil bezpečnostní expert Šándor a pokračoval: "Pokud některé země si chtějí řešit problematiku »nedostatku pracovních sil« přílivem imigrantů, tak ať si v zemích, z nichž je přijímají, zřídí náborová střediska, kde si je vyberou, a budou si je vozit rovnou domů. Myslím si, že to může být ideální model, kdy se nemusí obávat toho, že tam přijde někdo, koho tam buď nechtějí, nebo koho by následně chtěli »přesadit« někam jinam – do sousední země – a označují to za solidaritu," zdůraznil pro ŽivotvČesku.cz Šándor s tím, že to může fungovat v případě, pokud se Evropa shodne na zahraničně-bezpečnostní a obranné politice, nikoliv však na papíře, což už je, ale reálně tak, že ji bude uplatňovat.
"Když se to promítne do toho, že Evropa je schopna toto udělat, tak potom bude schopna masivní migraci a následnou integraci řešit. Na tom útočníkovi, který toho policistu zavraždil, je vidět, že ty »naše« řeči o tom, že »někoho, koho tady máme a nechceme, jsme schopni umět řešit«, jsou povídačky jen pro voliče, protože ten vrah byl v Německu více než deset let poté, co mu byl odmítnut azyl. Deset let ho nebyl nikdo schopen »vyřešit«. Je to způsobeno do jisté míry tím, že země, ze kterých tito lidé přichází, je neberou a nechtějí zpět," dodal pro ŽivotvČesku.cz Andor Šándor.
Německá média upozorňují na to, že imigrační úřad žádost o azyl útočníka zamítl, ale podle informací deníku Bild byl vydán zákaz deportace.
Do Německa útočník dorazil se svým bratrem, a to na začátku roku 2013 z Afghánistánu. Tehdy mu bylo pouhých 14 let. Ve Frankfurtu nad Mohanem požádal o azyl a jako migrant bez doprovodu byl v srpnu téhož roku umístěn do zařízení pro mladé.
Příkladem jen pro minimální představu, jak se v posledních letech v Německu zvedla kriminalita, může posloužit statistika z roku 2021, kterou zveřejnil tamní týdeník Focus. Podle něj v sousední zemi páchali v roce 2020 nejčastěji trestnou činnost běženci ze Sýrie (27 561 osob), Afghánistánu (14 750) a Iráku (9835). Přistěhovalci z těchto tří zemí tvořili tehdy největší podíl žadatelů o azyl v Německu, a to 57,6 procenta. Policie tam dále registruje od roku 2016 do 2020 přibližně 2000 vražd, v nichž byl alespoň jeden z pachatelů migrant.
Diskutujme slušně. Pravidla diskuze na portálu ŽivotvČesku.cz.